Siniristilippumme

Suomen lippu on yksinkertainen, mutta vahva symboli: valkoinen pohja ja sininen pohjoismainen risti. Se tunnetaan nimellä siniristilippu, ja monelle suomalaiselle se tuo mieleen itsenäisyyden, luonnon, juhlapäivät ja yhteisen historian.

Lipun merkitys näyttää usein itsestään selvältä vasta jälkikäteen. Nykyään sinivalkoinen lippu tuntuu luonnolliselta Suomen tunnukselta, mutta itsenäisyyden alkuvuosina lipun väreistä ja muodosta käytiin keskustelua. Suomen nykyinen lippu on siis sekä kansallinen symboli että historiallisten valintojen tulos.

Miksi Suomen lippu on sinivalkoinen?

Sininen ja valkoinen yhdistetään Suomessa usein luontoon. Sininen tuo mieleen järvet ja taivaan, valkoinen lumen, valon ja pohjoisen maiseman. Tämä on yleinen ja helposti ymmärrettävä tulkinta, vaikka lipun merkitys ei rajoitu vain yhteen selitykseen.

Suomen lipun värit toimivat myös visuaalisesti hyvin. Valkoinen tausta tekee lipusta selkeän ja rauhallisen, sininen risti taas erottuu vahvasti. Siksi lippu on tunnistettava kaukaa, mutta samalla se on ilmeeltään hillitty.

Siniristilippu hyväksyttiin vuonna 1918

Suomen nykyinen siniristilippu hyväksyttiin vuonna 1918, pian itsenäistymisen jälkeen. Suomi oli itsenäistynyt joulukuussa 1917, mutta uudelle valtiolle piti vielä valita oma virallinen lippu.

Lippukysymys ei ollut pelkkä ulkoasuasia. Lippu kertoi siitä, millaisena uusi valtio halusi nähdä itsensä. Vaihtoehtoina olivat muun muassa punakeltaiset vaakunaperinteeseen liittyvät värit sekä sinivalkoinen ristilippu.

Lopulta Suomen lipuksi vakiintui sinivalkoinen ristilippu. Vuoden 1918 lippuluonnoksen laativat taiteilijat Eero Snellman ja Bruno Tuukkanen.

Ennen siniristilippua oli leijonalippu

Ennen nykyistä siniristilippua Suomessa käytettiin lyhyen aikaa leijonavaakunaan perustuvaa lippua. Punaisella pohjalla oleva Suomen leijona liittyi vanhaan vaakunaperinteeseen, ja sen värit olivat tuttuja Suomen historiallisesta tunnuskuvastosta.

Leijonalippu ei kuitenkaan jäänyt Suomen pysyväksi kansallislipuksi. Sinivalkoinen ristilippu valittiin lopulta paremmin uuden valtion symboliksi. Se erottui vaakunalipusta ja liittyi samalla Pohjoismaiden ristilippujen perinteeseen.

Pohjoismainen risti yhdistää Suomea muihin Pohjoismaihin

Suomen lipun sininen risti on osa pohjoismaista ristilippuperinnettä. Sama perusmuoto näkyy myös Tanskan, Ruotsin, Norjan ja Islannin lipuissa. Risti ulottuu lipun reunoihin, ja sen pystypalkki on siirretty lipputangon puolelle.

Pohjoismainen ristimalli näkyy myös joissakin alueellisissa lipuissa. Voit verrata Suomen lippua esimerkiksi Färsaarten lippuun ja Ahvenanmaan lippuun.

Ristilippu sijoittaa Suomen visuaalisesti Pohjoismaiden joukkoon. Vaikka Suomen historia ja kieli eroavat monella tavalla naapurimaista, lippu kertoo yhteydestä pohjoiseen Eurooppaan ja pohjoismaiseen lippuperinteeseen.

Siniristilippu ja suomalainen identiteetti

Lippu on enemmän kuin valtion virallinen tunnus. Se näkyy itsenäisyyspäivänä, juhannuksena, koulujen kevätjuhlissa, urheilukilpailuissa, hautajaisissa, valtiollisissa tilaisuuksissa ja tavallisissa liputuspäivissä.

Siksi Suomen lippu saa eri tilanteissa erilaisia merkityksiä. Se voi olla juhlava, arvokas, iloinen tai surullinen. Sama lippu voi liehua voitonhetkellä, muistopäivänä tai tavallisena kesäaamuna pihalipputangossa.

Mitä siniristi tarkoittaa?

Siniristin merkitys voidaan nähdä usealla tasolla. Se on osa pohjoismaista ristilippujen perinnettä, mutta se on samalla suomalainen symboli, jonka värit ovat saaneet vahvan yhteyden Suomen luontoon ja kansalliseen mielikuvaan.

Monelle suomalaiselle siniristi ei ole ensisijaisesti teologinen tai heraldinen merkki, vaan ennen kaikkea kotimaan tunnus. Sen merkitys syntyy historiasta, käytöstä ja siitä, missä tilanteissa ihmiset lippua näkevät.

Miksi Suomen lippu tuntuu niin ajattomalta?

Suomen lippu on graafisesti erittäin pelkistetty. Siinä ei ole vaakunaa, tekstiä, tähtiä, eläimiä tai monimutkaisia kuvioita. Yksinkertaisuus tekee siitä helposti muistettavan ja helposti piirrettävän.

Samalla sinivalkoinen väriyhdistelmä on vahva osa suomalaista kuvastoa. Se näkyy urheilussa, juhlissa, virallisissa tunnuksissa ja arjen koristeissa. Lipun yksinkertaisuus on yksi syy siihen, miksi se on kestänyt aikaa.

Suomen lippu Vexillassa

Vexillassa voit tutkia Suomen lipun värejä, tietoja ja historiallisia versioita. Samalla voit verrata Suomen lippua muihin pohjoismaisiin ristilippuihin.

Suomen lippu

Ruotsin lippu

Norjan lippu

Tanskan lippu

Islannin lippu

Färsaarten lippu

Ahvenanmaan lippu

Tutki lisää lippuja

Suomen lippu on hyvä lähtökohta lippujen tutkimiseen, koska se yhdistää värisymboliikan, historian ja pohjoismaisen lippuperinteen.

Kaikkien maiden liput

Historialliset liput

Liput väreittäin

Maailman vanhin lippu – onko se Dannebrog?

Lippujen värien merkitykset

Pelaa lippuvisoja

Jos haluat testata, tunnistatko Suomen lipun ja muut maailman liput, voit harjoitella Vexillan lippuvisoissa.

Lippuvisa – Kaikki maat

Lippuvisa – Eurooppa

Lippuvisa – Pohjois- ja Väli-Amerikka

Lippuvisa – Aasia

Lippuvisa – Afrikka

Lippuvisa – Etelä-Amerikka

Lippuvisa – Oseania

Lähteitä ja lisälukemista

Sisäministeriö: Suomen lipun historia

Finland 100: Suomen viralliset symbolit